Galaxer förekommer oftast i grupper eller hopar, och hoparna själva verkar bilda system som kallas superhopar. En grupp eller hop kan innehålla några få upp till flera tusen galaxer. | |
Vintergatan är en av de dominerande galaxerna i den lokala hopen
som består av c:a 30 galaxer: 3 spiralgalaxer 4 irreguljära galaxer 4 elliptiska galaxer Dessutom finns det en samling av dvärgelliptiska galaxer och intergalaktiska klotformiga stjärnhopar. |
![]() |
De små hoparna är oftast ganska oregelbundna i formen och innehåller alla sorters galaxer, vanligtvis flest spiralgalaxer. De största hoparna med flera tusen medlemmar är mer regelbundna och är oftast sfäriskt eller elliptiskt formade med större galaxkoncentration i mitten. Det är vanligast att den dominerande galaxen eller galaxerna ligger i mitten och är en gigantisk galax eller ett SO-system med lite interstellär gas. | |
Den närmaste stora galaxhopen är Virgohopen. Den har den elliptiska galaxen M87 i sitt centrum, en galax som kanske innehåller 30 miljoner solmassor. Hopen ligger på ett avstånd av 50 miljoner ljusår och är 10 miljoner ljusår i diameter. Den innehåller mer än 1000 galaxer. Andra stora hopar inom ett par hundra miljoner ljusårs avstånd är hoparna i Coma, Centaurus, Perseus och Hercules. |
![]() |
Superhopar innehåller vanligtvis ungefär hundra hopar och grupper
inom en radie av c:a 100 miljoner ljusår. Den lokala hopen (som
innehåller Vintergatan) ligger på kanten av superhopen i Virgo, en
stor samling av galaxer som har Virgohopen som centrum. Ungefär 20%
av galaxerna i superhopen tillhör Virgohopen, 40% ligger i två
avplattade moln på varje sida om Virgohopen och resten finns i små
moln som har en sfärisk fördelning med Virgo i centrum.
Herculeshopen på c:a 600 miljoner ljusårs avstånd är centrum i
en ännu större superhop. Trots att den ligger så långt bort,
täcker den 60% av himlen. Universums uppkomst kan ha skilt sig lite
på olika håll, och det kan förklara hoparnas olika form och struktur. |